Bakgrunn

Det er mye informsjon knyttet til god bruk av IKT i skolen. Vi som deltar på lederutviklingskurs innen IKT i regi av Rogaland fylkeskommune har er faglig pensum å jobbe med. Mye av dette tufter seg på forskning innen feltet. Å skrive her er like mye for å oppsummere for egen del som å lage et grunnlag for en framtidig IKT-plan for Øksnevad vgs.
 * Bakgrunnstoff til en IKT-plan for Øksnevad vgs**

//Artikkel 2 heter " Digitale utfordringer i skulen og læreutdanninga"//. Læreplanene i Kunnskapsløftet (LK06) innfører noe nytt i norsk skole ved å ta med begrepet digital kompetanse som en av fem grunnleggende ferdigheter. Forfatteren viser til at norsk skole har satset på en implementering av IKT ved å få PC-er inn i klasserommet, sørge for at det finnes en teknisk infrastruktur og i stor grad har skoleeirer gått inn for å tilby og integrere læringsplattformer i undervisningen. Likevel mangler resultatene for IKT i stor grad. Det er flere grunner til det: - Det har oppstått et sprik i den virkelighet elever er i når de bruker nettsamfunn og opparbeider seg en kjennskap til nettressurser med både faglig og sosialt innhold. Myspace, wikier er noen eksempel. - I en del skoler mangler det ressurser for å bruke IKT. Det er få PC-er og det er for liten kunnskap om IKT- hos lærere. - Lærere har i stor grad tenkt at de selv vet hva som funger når elevene skal lære et fag og styrer unna eksperimentell bruk at IKT når de selv ikke ser den pedagogiske nytten. Anbefalinger for den framtidige skolen med sterk og god IKT-bruk:
 * Skulen og den digitale læringsrevolusjonen - bok ved red. Rune J. Krumsvik**
 * Lærere må ha god støtte i sitt IKT-arbeide
 * Lærere må ha en digital kompetanse for å kunne vurdere hvilke bruk av IKT som fremmer god læring og hva som ikke fremmer god læring
 * Skolen må gjøre strukturelle endringer basert på lokalt forankra strategier. Både ledelse og lærer må være drivkrefter her. Bare ved endringer her vil skolen ha mulighet for å lykkes i sin IKT-satsning.
 * Teknologien utfordrer skolen på hva kunnskap er og hvordan elevene setter sammen ny kunnskap - lærer. skolen må ha et våkent øye til denne prosessen.

//Artikkel 3 heter :Digital kompetanse i kunnskapsløftet// Digital kompetanse er i læreplanverket Kunnskapsløftet definert som den femte basiskompetansen sammen med de fire vi kjenner fra før. Norge er i en særstilling som på nasjonalt nivå tar høyde for at denne delen av kompetanse i opplæringen nå er så viktig at det tas inn på lik linje med ferdigheter som å kunne lese og skrive. En definisjon på digital kompetanse " ferdigheter, kunnskaper, kreativitet og holdninger som alle trenger for å kunne bruke digitale medier for læring og mestring i kunnskapssamfunnet". En annen definisjon blir forklart for lærere:" Digital kompetanse er læraren sin evne til å bruka IKT fagleg med eit godt pedagogisk-didaktisk skjønn og å vere bevisst på kva dette har å seie for læringsstrategiane og danningsaspekta til elevane". Den beste måte å utvikla lærere sin kompetanse blir derfor at de så ofte som råd selv bruker IKT i sin praksis og erfarer og får føling med hvordan IKT kan brukes i sitt fag.

//Artikkel 4 heter: Vurderingsformer og digital kompetanse// Den femte basiskompetanse lese digtal kompetanse er innført i norsk skole som likestilt med det å kunne lese og skrive. At det er en basiskompetanse impliserer at det skal inngå i alle fag og gjenspeile seg i de ulike læreplanmål det er i et fag//.// Med nye mål for opplæringen er det det nødvendig at også vurderingen i fag blir påvirket. Det har vist seg at dette har vært vanskelig å tilpasse. Flere forskningsarbeider viser at innføringen av den digitale dimensjon i et fag øker elevers resultater. Andre arbeider viser at digitale hjelpemidler har liten innvirkning her. Det viser seg at det er en klar del av "treghet" i en skole ved innføringen av nye verktøy i læringsarbeidet. Lærere sin digitale kompetanse virker inn. Bruk av papirlæreboka i fag konserverer gamle læringsmåter. En vanlig innstilling fra lærere om at bruk av PC i prøver gir en urimelig fordel til enkelte elever i en vurdering bidrar til å holde igjen. Artikkelforfatteren spør om dette bryter med enhetsskolen og dermed de politiske signal som er bak KL06. Ut fra det den nye reformen sier er det både nødvendig og rett å arbeide med nye vurderingsformer der IKT blir brukt. Skolens oppgave er å tilby utdanning i tråd med samfunnets krav til kompetanse. IKT er i dag fullstendig innvevd i et norsk arbeidsliv. Forskningsresultat viser i at åpne spørsmål skårer elever langt bedre og dermed statistisk sikkert ved bruk av IKT -hjelpemidler. Andre moment for IKT-bruk er at elever bruker dette i fritidsbruk og får en god digital kompetanse som de bruker i skolearbeidet. Mange elever opplever også at problemet med dårlig håndskrift er en saga blott med tekstbehandling. At de nå kan redigerer tekst og slette avsnitt, rette og sete inn forklarende lenker osv. er med på å styrke fordelen med å bruke IKT i vurderingssituasjoner. Et problem i norsk skole er den markante forskjellen i resultater mellom gutter og jenter særilig i videregående utdanning. Mange elever med trening skriver også fortere med PC enn uten. Alle gode argument for å benytte IKT i større grad i læringsarbeidet og i vurdering av resultatene.

Artikkel 7 heter: Robolab og elevar sin løpande refleksjon i prosjektarbeid Elever på en skole utenfor Bergen fikk en prosjektarbeidsperiode og noen av eleven valgte å lage en robot som skulle gå etter en svart strek tegnet på et golv. Roboten ble laget av lego og ble